הימים היו סמוכים לפטירתו, ולא נותר זמן רב כדי להשיב לעורך התכנית. נסעתי לביתו של ר' שלמה זלמן, בידיעה שהוא חולה וכנראה נמצא שם, דפקתי בדלת, ובאורח פלא (המאפיין את כל הקשר שלי איתו), איש לא היה איתו בבית. השאירו אותו לבד - מן הסתם לפרק זמן קצר מאוד עד שיגיע מישהו אחר לסעוד אותו. שיערתי שהוא נח. למרות ההפרעה שתיגרם למנוחתו, דפקתי במשך דקות ארוכות. אלמלא עסקה שאלתי בפיקוח נפש, לא הייתי נוהג כך. כעבור זמן שמעתי אותו הולך בכבדות לדלת. הרגשתי שלא בנוח והתחלתי להתנצל, אך ר' שלמה זלמן אמר: "אין זמן לזה". הצגתי לו את השאלה, והוא ענה לי: "אסור להשתתף בתכנית הזאת, אבל הקב"ה ידאג לכך שתקבלו את הסכום בדרך אחרת".לאחר מכן, כדרכו, הוא התחיל להסביר לי את הנימוס לפסיקה, אך לאור מצבו לא רציתי להטריחו. אמרתי לו: "אבוא פעם אחרת לשמוע את ההסבר",, וזו היתה השאלה האחרונה ששאלתי אותו אי פעם.
למחרת כשפסעתי בשכונת שערי חסד, פגשתי את ר' שלמה פישר, שייבדל לחיים ארוכים, סיפרתי לו על המקרה, על השאלה ועל תשובת ר' שלמה זלמן. ר' שלמה פישר הגיב בתמיהה ובביקורת: ר' שלמה זלמן טועה", אמר, "הבה נלך אליו כעת ונסביר לו שמדובר בפיקוח נפש".הוא ניסה לאחוז בידי ולקחת אותי לר' שלמה זלמן. התנגדתי: "אם אתה רוצה, תדבר איתו. אני שמעתי פסק הלכה, אינני ממשיך להפריע לר' שלמה זלמן". ר' שלמה פישר סחב אותי לבנו של ר' שלמה זלמן, הרב שמואל אוירבך, שאמר לי: " לא יכול להיות שכך פסק אבא".
ניסיתי להסביר: "אולי אביך פסק כך מפני חילול השם?", אבל ר' שמואל אמר שפיקוח נפש ידחה גם את זה.
והנה, עומדים אנו בתקופת יום כ"ח אייר, יום הילולא דשמואל הנביא ויום חזרתנו לירושלים עיה"ק. וראיתי בשם הגר"ש פישר שליט"א לבאר השייכות בין ב' העניינים הללו. (א"ה, עיין בגליון הקודם מה שביאר סבא באופן נוסף ע"ש)
דהנה, המדרש מבאר בצורה נפלאה את מקורו של השם "ירושלים", שם בן נוח קרא אותו "שלם", שנאמר 'ומלכי צדק מלך שלם', ואברהם קרא אותו "יראה" שנאמר 'ויקרא אברהם שם המקום ההוא ה' יראה', אמר הקב"ה 'אם קורא אני אותו "יראה" כשם שקרא אותו אברהם, שם בן נוח מתרעם, ואם אני קורא אותו 'שלם' הרי אברהם מתרעם, אלא הריני קורא אותו "ירושלים" כמו שקראו שניהם, "יראה" "שלם" – ירושלים.
מבואר כאן שירושלים הינה כנגד ב' תכונות ההפכיות שהזכרנו של "אש" ו"מים", "יראה" – אש, "שלם" – מים. והנה, אברהם ומלכי צדק הינם כנגד משה ואהרן. שהרי מלכי צדק היה כהן לאל עליון, ולכן מתאים מאד שהוא קרא את העיר 'שלם' כמו אהרן שמידתו 'אוהב שלום ורודף שלום'. ואילו אברהם הוא כנגד משה, כמו שאמרו חז"ל שהקב"ה עשה קלסתר של משה דומה לאברהם, ולכן קרא את העיר "יראה", כי עניינו של משה הוא "דין", כדאיתא בסנהדרין שמשה היה אומר "יקוב הדין את ההר" אבל אהרן "אוהב שלום ורודף שלום", ולכן אברהם שהוא כנגד משה קרא אותה 'יראה' ואילו מלכי צדק שהוא כנגד אהרן קרא אותה 'שלם', והקב"ה מיזג בה שתי המעלות הללו של משה ואהרן וקרא אותה 'ירושלים', וככתוב 'והאמת והשלום אהבו'.
מה מאד נפלא הדבר, שגם על שמואל נאמר שהוא שקול כנגד משה ואהרן, כדכתיב 'משה ואהרן בכהניו ושמואל בקוראי שמו', וכמו שדרשו חז"ל על הפסוק 'ונתת לאמתך זרע אנשים', הרי ששמואל מאגד בתוכו את שתי המדות הללו גם יחד, יראה ושלום, וכמו שכתוב 'והנער שמואל הולך וגדל עם אלקים ועם אנשים', עם אלקים – בחינת יראה כמשה, ועם אנשים – בחינת שלום כאהרן. וממילא מתאים מאד שביום פטירת שמואל זכינו לשוב לירושלים שנכללו בה מידותיו. עכ"ד הגר"ש פישר שליט"א.
איש_ספר כתב:בשנת תשל"ז הופיע ע"י ישיבת איתרי לצעירים "לקט הלכות שבת בעניינים המצויים בישיבה.
החיבור הופיע בעילום שם. ההקדמה חתומה: נ"ב.
החיבור כולל פסקים רבים מאת (לפי כמות הופעתם:) הגר"ש פישר, הגרב"י זילבר, הגר"י בורנשטיין (מי הוא?), הגר"ש אויערבך.
נוטר הכרמים כתב:איש_ספר כתב:בשנת תשל"ז הופיע ע"י ישיבת איתרי לצעירים "לקט הלכות שבת בעניינים המצויים בישיבה.
החיבור הופיע בעילום שם. ההקדמה חתומה: נ"ב.
החיבור כולל פסקים רבים מאת (לפי כמות הופעתם:) הגר"ש פישר, הגרב"י זילבר, הגר"י בורנשטיין (מי הוא?), הגר"ש אויערבך.
ראשית, האם הקובץ נמצא באוצר?
איש_ספר כתב:יש"כ. מהו קובץ אהל לאה? איני רואה באוצר.
איש פלוני ודאי יודע. בספרים של ר"ב נאור יש מכתבים מרתקים של הגר"ש. בספר בן שנה שאול, ובספר אמונת עיתך.
פלוריש כתב:האם יש מקור כתוב בו הגר"ש פישר טוען כנגד תורת המשפטים שבשערי יושר?
פלוריש כתב:פלוריש כתב:האם יש מקור כתוב בו הגר"ש פישר טוען כנגד תורת המשפטים שבשערי יושר?
ת"ח אחד הפנה לבית ישי סי' קו הערה ד
איש פלוני כתב:חלופת מכתבים בין רבינו הגר"ש שליט"א להגאון ר' שריה דבילייצקי שליט"א (צרפתי כאן את תמלול המכתב ובע"ה אעלה בהמשך את צילומו. יישר כוח להרב א"ס שיח' ששלח לי את המכתב)
השליח להעברת המכתב אל רבינו היה הגאון רבי חיים פרידלנדר זצ"ל שהיה חברותא של רבינו ללימוד קבלת הרמח"ל.בס"ד יום ב' וישב תשל"א
למע"כ ידה"נ הרה"ג ר' שלמה פישר שליט"א
שלו' וברכה וכטו"ס.
אולי יוכל כת"ר להסביר כל מה שכותב הגר"א בפרושו בפ"ב לספד"צ, דהט' תיקונין דדיקנא דז"א מתעברים בבינה (אחר שקבלתם מאריך), בט' ימים שבין ר"ה ליוהכ"פ וביוהכ"פ הוא הלידה של תיקונים אלה וניתנים אז לז"א ושאר הד' תיקונים הוא מקבלם בד' ימים שבין יוהכ"פ לסוכות, ובסוכות הוא תיקון ז' ת"ק דגולגלתא שלו, ושם קורא הגר"א ללידת התיקונים ביוהכ"פ בשם לידת הז"א עצמו.
וכל זה מוקשה לי כי בכתבי האריז"ל כמדומני שאין מכל זה כל זכר. אדרבה מקובל בידינו מהאריז"ל שלידת הז"א היה עד ר"ה דהרי בכ"ה אלול התחיל תיקון החסד וכו', ובין ר"ה ליוהכ"פ הוא הנסירה ואח"כ פב"פ. אבל מענין נתינת התיקונים ועיבורם בבינה לא זכר בדברי האריז"ל.
כמו כן איך אפשר שתיקוני הדיקנא נשלמים בו עד סוכות ותקוני גולגלתא אח"כ בסוכות הלא מבשרי אחזה שהוא איפכא וכו'.
נא להבינני את כל זה באר היטב.
ידידו עוז
שריה דיבליצקי
אליהו בן עמרם כתב:אולי המבינים בנסתרות אלה יוכלו לבאר עבורי את כוונת הרב זצ"ל במילותיו:
"הלא מבשרי אחזה שהוא איפכא וכו'."
איש פלוני כתב:עלון לפרשת השבוע מתורת מרן הגאון רבי שלמה פישר זצוק"ל - פרשת וירא
להצטרפות לרשימת התפוצה יש לכתוב למייל beitishai@gmail.com
איש פלוני כתב:עלון לפרשת השבוע מתורת מרן הגאון רבי שלמה פישר זצוק"ל - פרשת ויגש וי' בטבת
להצטרפות לרשימת התפוצה יש לכתוב למייל beitishai@gmail.com
משוש דורים כתב:איש פלוני כתב:עלון לפרשת השבוע מתורת מרן הגאון רבי שלמה פישר זצוק"ל - פרשת ויגש וי' בטבת
להצטרפות לרשימת התפוצה יש לכתוב למייל beitishai@gmail.com
יש כאן חומר לפוקדי המקומות הקדושים.
שהיא"צ של אברהם אבינו, והיום של מכירת יוסף, הוא בעשרה בטבת.
עוד כמה שנים יהיו כבר הסעות סדירות לחברון ולשכם.
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 124 אורחים