י. אברהם כתב:כנראה הולנדי [=ממדינת הולנד]
עמוס התקועי כתב:נתקלתי במילה "שוואגין". בש"ך סי' קטו סק"כ הוזכר אודות "המנהג שלוקחין גבינות מהשוואגין". ובנו"ב או"ח מהדו"ת סי' לז הוא דן ע"ד "הישראלים השוכרים השוואג", וכן בסוף הסימן "אלו השוכרים השוואגין". וע"ע בשו"ת הר המור סי' יא "החמאה של השוואגין". המילה הזרה הזו מופיעה רק בקשר לגבינות, וחשבתי שאולי הוא כלי מסויים שעושים בו הגבינות. אבל הופתעתי כשמצאתי בספר החזקה במשפט העברי (ורהפטיג עמ' 250) שמעתיק מתקנת מדינת מעהרין "כל מי שמחזיק אוראנדא, הן מכס, יין שרף, שוואגין על משך זמן מה..." ובפנים מונה המחבר שם ה'שוואגין' בין הברנדי ויין שרף, ובסוגריים כותב המחבר "יין שוואגין". הרי שהמילה הזו קשורה גם ליין (עכ"פ לפי הבנת המחבר).
אודה למי שיכול לעזור.
עמוס התקועי כתב:נתקלתי במילה "שוואגין". בש"ך סי' קטו סק"כ הוזכר אודות "המנהג שלוקחין גבינות מהשוואגין". ובנו"ב או"ח מהדו"ת סי' לז הוא דן ע"ד "הישראלים השוכרים השוואג", וכן בסוף הסימן "אלו השוכרים השוואגין". וע"ע בשו"ת הר המור סי' יא "החמאה של השוואגין". המילה הזרה הזו מופיעה רק בקשר לגבינות, וחשבתי שאולי הוא כלי מסויים או בית חרושת שעושים בו הגבינות. אבל הופתעתי כשמצאתי בספר החזקה במשפט העברי (ורהפטיג עמ' 250) שמעתיק מתקנת מדינת מעהרין "כל מי שמחזיק אוראנדא, הן מכס, יין שרף, שוואגין על משך זמן מה..." ובפנים מונה המחבר שם ה'שוואגין' בין הברנדי ויין שרף, ובסוגריים כותב המחבר "יין שוואגין". הרי שהמילה הזו קשורה גם ליין (עכ"פ לפי הבנת המחבר).
אודה למי שיכול לעזור.
החמאה מהשוואגין השכורים להיות עומדים שם על משמרתם כתיקון חז"ל, המה הולכים אנה ואנה בכפרים להמציא להם טרף לביתם, ואינם אפי' יוצאים ונכנסים, ועל ידי זה רבים קונים החמאה מן הנכרים באומרם שכיון שאין חילוק בין החמאה של השוואגין לחמאה נכרים, והשוואגין המה מייקרים השער, לכך קונים מיד הנכרי...שכיח מאוד בשוואגין תערובות כלי האיסור שלהם והדחתן ביורה רותחת עם כלי החלב, וכמעט קשה להשומרים למנעם מזה היות השוואגין במקום דירת הנכרים ומשרתיהם.
אברהם שרייבר כתב:עמוס התקועי כתב:נתקלתי במילה "שוואגין". בש"ך סי' קטו סק"כ הוזכר אודות "המנהג שלוקחין גבינות מהשוואגין". ובנו"ב או"ח מהדו"ת סי' לז הוא דן ע"ד "הישראלים השוכרים השוואג", וכן בסוף הסימן "אלו השוכרים השוואגין". וע"ע בשו"ת הר המור סי' יא "החמאה של השוואגין". המילה הזרה הזו מופיעה רק בקשר לגבינות, וחשבתי שאולי הוא כלי מסויים שעושים בו הגבינות. אבל הופתעתי כשמצאתי בספר החזקה במשפט העברי (ורהפטיג עמ' 250) שמעתיק מתקנת מדינת מעהרין "כל מי שמחזיק אוראנדא, הן מכס, יין שרף, שוואגין על משך זמן מה..." ובפנים מונה המחבר שם ה'שוואגין' בין הברנדי ויין שרף, ובסוגריים כותב המחבר "יין שוואגין". הרי שהמילה הזו קשורה גם ליין (עכ"פ לפי הבנת המחבר).
אודה למי שיכול לעזור.
שוואגן הוא משק חלב/חלבן
תורת המן כתב:אברהם שרייבר כתב:עמוס התקועי כתב:נתקלתי במילה "שוואגין". בש"ך סי' קטו סק"כ הוזכר אודות "המנהג שלוקחין גבינות מהשוואגין". ובנו"ב או"ח מהדו"ת סי' לז הוא דן ע"ד "הישראלים השוכרים השוואג", וכן בסוף הסימן "אלו השוכרים השוואגין". וע"ע בשו"ת הר המור סי' יא "החמאה של השוואגין". המילה הזרה הזו מופיעה רק בקשר לגבינות, וחשבתי שאולי הוא כלי מסויים שעושים בו הגבינות. אבל הופתעתי כשמצאתי בספר החזקה במשפט העברי (ורהפטיג עמ' 250) שמעתיק מתקנת מדינת מעהרין "כל מי שמחזיק אוראנדא, הן מכס, יין שרף, שוואגין על משך זמן מה..." ובפנים מונה המחבר שם ה'שוואגין' בין הברנדי ויין שרף, ובסוגריים כותב המחבר "יין שוואגין". הרי שהמילה הזו קשורה גם ליין (עכ"פ לפי הבנת המחבר).
אודה למי שיכול לעזור.
שוואגן הוא משק חלב/חלבן
האם אמרת כן מאיזה ידיעה בשפות? או השערה בעלמא הוא?
כי לפי מה שכתבתי לעיל אינו מסתבר.
תורת המן כתב:עמוס התקועי כתב:נתקלתי במילה "שוואגין". בש"ך סי' קטו סק"כ הוזכר אודות "המנהג שלוקחין גבינות מהשוואגין". ובנו"ב או"ח מהדו"ת סי' לז הוא דן ע"ד "הישראלים השוכרים השוואג", וכן בסוף הסימן "אלו השוכרים השוואגין". וע"ע בשו"ת הר המור סי' יא "החמאה של השוואגין". המילה הזרה הזו מופיעה רק בקשר לגבינות, וחשבתי שאולי הוא כלי מסויים או בית חרושת שעושים בו הגבינות. אבל הופתעתי כשמצאתי בספר החזקה במשפט העברי (ורהפטיג עמ' 250) שמעתיק מתקנת מדינת מעהרין "כל מי שמחזיק אוראנדא, הן מכס, יין שרף, שוואגין על משך זמן מה..." ובפנים מונה המחבר שם ה'שוואגין' בין הברנדי ויין שרף, ובסוגריים כותב המחבר "יין שוואגין". הרי שהמילה הזו קשורה גם ליין (עכ"פ לפי הבנת המחבר).
אודה למי שיכול לעזור.
כמו שכבר אמרתי לך באישי, ומאיזה טעם פיספסת על העיקר, בשו"ת מילי דאבות להר' משה ליב צילץ [השמטות לח"א סי' לז] איתא:החמאה מהשוואגין השכורים להיות עומדים שם על משמרתם כתיקון חז"ל, המה הולכים אנה ואנה בכפרים להמציא להם טרף לביתם, ואינם אפי' יוצאים ונכנסים, ועל ידי זה רבים קונים החמאה מן הנכרים באומרם שכיון שאין חילוק בין החמאה של השוואגין לחמאה נכרים, והשוואגין המה מייקרים השער, לכך קונים מיד הנכרי...שכיח מאוד בשוואגין תערובות כלי האיסור שלהם והדחתן ביורה רותחת עם כלי החלב, וכמעט קשה להשומרים למנעם מזה היות השוואגין במקום דירת הנכרים ומשרתיהם.
הרי שברור שה'שוואגין' השם שמות סוג אנשים, שהיה כעין משגיחים שהלכו ודרו בהחלבן של הנכרים כדי שיהיה 'כשר'. וכל מה שעלינו לחקור הוא רק מקור מוצא המילה הלזה.
עמוס התקועי כתב:אחר החיפוש מצאתי
https://benyehuda.org/read/47168
שה'שוייג' או 'שווייגין' בלשון אשכנז הוא מה שהיו קורין באוקריינה 'מילכיקער', כלומר 'מחלבה' (ובאנגלית dairy). וכמהדיר הנ"ל.
וסמך לזה נמצא באיסור והיתר שער מה אות ה "וכן ישראל ההולך לגבן בבית הנכרי שקורין שוויג בלשון אשכנז".
ובפב"י הנ"ל יש משמעות ש'שווייגערין' הם האנשים העובדים בשווייג. ואולי לזה התכוון המילי דאבות.
אברהם שרייבר כתב:תורת המן כתב:אברהם שרייבר כתב:עמוס התקועי כתב:נתקלתי במילה "שוואגין". בש"ך סי' קטו סק"כ הוזכר אודות "המנהג שלוקחין גבינות מהשוואגין". ובנו"ב או"ח מהדו"ת סי' לז הוא דן ע"ד "הישראלים השוכרים השוואג", וכן בסוף הסימן "אלו השוכרים השוואגין". וע"ע בשו"ת הר המור סי' יא "החמאה של השוואגין". המילה הזרה הזו מופיעה רק בקשר לגבינות, וחשבתי שאולי הוא כלי מסויים שעושים בו הגבינות. אבל הופתעתי כשמצאתי בספר החזקה במשפט העברי (ורהפטיג עמ' 250) שמעתיק מתקנת מדינת מעהרין "כל מי שמחזיק אוראנדא, הן מכס, יין שרף, שוואגין על משך זמן מה..." ובפנים מונה המחבר שם ה'שוואגין' בין הברנדי ויין שרף, ובסוגריים כותב המחבר "יין שוואגין". הרי שהמילה הזו קשורה גם ליין (עכ"פ לפי הבנת המחבר).
אודה למי שיכול לעזור.
שוואגן הוא משק חלב/חלבן
האם אמרת כן מאיזה ידיעה בשפות? או השערה בעלמא הוא?
כי לפי מה שכתבתי לעיל אינו מסתבר.
אם לא ידעתי לא העזתי לכתוב...
בדר"כ שוואגין פי' כמש"כ, אבל בני"ד קורא לאיזה מין יי"ש בשם "שוואגין",
והעתקתי לך מספר תקנת מעהרין, על הנושא.
סימן רח
והערה מסוף הספר
המשך סימן רח
סימן רנט, בסימן זו קורא לאיזה מין יי"ש בשם "שוואגין", והמהדיר מתרגם זאת ל"יין שוואגין"
תורת המן כתב:אברהם שרייבר כתב:תורת המן כתב:אברהם שרייבר כתב:עמוס התקועי כתב:נתקלתי במילה "שוואגין". בש"ך סי' קטו סק"כ הוזכר אודות "המנהג שלוקחין גבינות מהשוואגין". ובנו"ב או"ח מהדו"ת סי' לז הוא דן ע"ד "הישראלים השוכרים השוואג", וכן בסוף הסימן "אלו השוכרים השוואגין". וע"ע בשו"ת הר המור סי' יא "החמאה של השוואגין". המילה הזרה הזו מופיעה רק בקשר לגבינות, וחשבתי שאולי הוא כלי מסויים שעושים בו הגבינות. אבל הופתעתי כשמצאתי בספר החזקה במשפט העברי (ורהפטיג עמ' 250) שמעתיק מתקנת מדינת מעהרין "כל מי שמחזיק אוראנדא, הן מכס, יין שרף, שוואגין על משך זמן מה..." ובפנים מונה המחבר שם ה'שוואגין' בין הברנדי ויין שרף, ובסוגריים כותב המחבר "יין שוואגין". הרי שהמילה הזו קשורה גם ליין (עכ"פ לפי הבנת המחבר).
ייש"כ. בין בסימן רח ובין בסימן רנט לא הזכיר בלשון התקנה 'יין שוואגין', רק מנה מיני חכירות כמו יין ושוואגין. ושגה בזה המהדיר הנ"ל, והמציא המהדיר פירוש יי"ש מפני שלא ידע, וזהו כוונת המהדיר בהערה בסוף הספר 'נתברר לי בינתיים...', דנתברר שלא קרא נכון.
עמוס התקועי כתב:תורת המן כתב:בין בסימן רח ובין בסימן רנט לא הזכיר בלשון התקנה 'יין שוואגין', רק מנה מיני חכירות כמו יין ושוואגין. ושגה בזה המהדיר הנ"ל, והמציא המהדיר פירוש יי"ש מפני שלא ידע, וזהו כוונת המהדיר בהערה בסוף הספר 'נתברר לי בינתיים...', דנתברר שלא קרא נכון.
אבל המהדיר מביא תרגומו של זונ' (?) שהוא 'שווייצער וויין', האם גם זה הוא לדעתך תרגום בדוי?
לפי כת"י אד' צ"ל 'שאוואגין', וא"כ יתכן שהוא משפה אחרת ולא קשור בכלל ל'שוואגין', אף שדומים במבטא.
תורת המן כתב:עמוס התקועי כתב:תורת המן כתב:בין בסימן רח ובין בסימן רנט לא הזכיר בלשון התקנה 'יין שוואגין', רק מנה מיני חכירות כמו יין ושוואגין. ושגה בזה המהדיר הנ"ל, והמציא המהדיר פירוש יי"ש מפני שלא ידע, וזהו כוונת המהדיר בהערה בסוף הספר 'נתברר לי בינתיים...', דנתברר שלא קרא נכון.
אבל המהדיר מביא תרגומו של זונ' (?) שהוא 'שווייצער וויין', האם גם זה הוא לדעתך תרגום בדוי?
לפי כת"י אד' צ"ל 'שאוואגין', וא"כ יתכן שהוא משפה אחרת ולא קשור בכלל ל'שוואגין', אף שדומים במבטא.
כמבואר בר"ת בסוף הספר [עמ' 302] זוג' הכוונה לספר זה:
ושם נתברר ששקר עינה בו:
הרי שתרגם שוואגין schweizer, ויי"ש תרגם brandiwein. ולא כתב לא דבר ולא חצי דבר על schweizer-wein.
רק כנ"ל, כן דרך החוקרים כשאינם יודעים, ממציאים דברים.
תורת המן כתב:עמוס התקועי כתב:תורת המן כתב:בין בסימן רח ובין בסימן רנט לא הזכיר בלשון התקנה 'יין שוואגין', רק מנה מיני חכירות כמו יין ושוואגין. ושגה בזה המהדיר הנ"ל, והמציא המהדיר פירוש יי"ש מפני שלא ידע, וזהו כוונת המהדיר בהערה בסוף הספר 'נתברר לי בינתיים...', דנתברר שלא קרא נכון.
אבל המהדיר מביא תרגומו של זונ' (?) שהוא 'שווייצער וויין', האם גם זה הוא לדעתך תרגום בדוי?
לפי כת"י אד' צ"ל 'שאוואגין', וא"כ יתכן שהוא משפה אחרת ולא קשור בכלל ל'שוואגין', אף שדומים במבטא.
כמבואר בר"ת בסוף הספר [עמ' 302] זוג' הכוונה לספר זה:
ושם נתברר ששקר עינה בו:
הרי שתרגם שוואגין schweizer, ויי"ש תרגם brandiwein. ולא כתב לא דבר ולא חצי דבר על schweizer-wein.
רק כנ"ל, כן דרך החוקרים כשאינם יודעים, ממציאים דברים.
מחשב מסלול כתב:מובא בספר ארץ צבי (קוזיגלוב) פ' בחוקותי מה שסיפר בעל האבני נזר ז"ל חתן הרה"ק אדמו"ר מקאצק זצוק"ל. ועובדא הכי הוי בימי עלומיו נחלש פעם האבני נזר ז"ל והי' חולה מאוד והזהירו אותו הרופאים אסור לו לעיין בלימודו בימי חוליו כי יסתכן ח"ו ואסרו עליו לימוד בעיון והביט בספר בחינת עולם. פעם בא חותנו הקדוש מקאצק ז"ל לבקרו וראהו מסתכל בספר הנ"ל ואמר לו וואס טוט דען דער בחינת עולם ער איז מהבל די וועלט וואס קומט ארויס דער שכל פארשטייט דאס הונדערט מאהל דאס פלייש וויל דאך אבער אזוי נישט ווערן א בלאט גמרא מאכט דאס פלייש זאל אויך אזוי ווערן עכלה"ט.
מה קורה כשלומדים 'בחינת עולם'? ספר זה מראה לאדם שהעולם הוא הבל, מה יוצא מזה? שמבין את זה בשכלו [מאה פעמים], אבל זה לא נכנס בבשר האדם, משא"כ כשלומדים דף גמרא, זה נכנס היטב גם בבשר האדם.
ובזה ניתן להבין לשון הגמרא בעירובין נד כי לוית חן הם לראשך וגו' ולכל בשרו מרפא חש בכל גופו יעסוק בתורה שנאמר ולכל בשרו מרפא, והיינו כנ"ל א בלאט גמרא מאכט דאס פלייש זאל אויך אזוי ווערן, ואולי זהו שרמז לו חמיו האדמו"ר מקאצק זצוק"ל שלימוד גמרא היא סגולה גם לחיצוניות של הגוף וע"כ חש בכל גופו יעסוק בתורה שגם בשרו נעשה מתוקן ע"י לימוד גמרא וזה יהי' לו רפואה.
אני ישמח שמישהו יתרגם את זה המילים באידיש ברמה שיהיה אפשרי להדפיס את הדברים בספר
בתודה מראש
אברהם שרייבר כתב:מחשב מסלול כתב:מובא בספר ארץ צבי (קוזיגלוב) פ' בחוקותי מה שסיפר בעל האבני נזר ז"ל חתן הרה"ק אדמו"ר מקאצק זצוק"ל. ועובדא הכי הוי בימי עלומיו נחלש פעם האבני נזר ז"ל והי' חולה מאוד והזהירו אותו הרופאים אסור לו לעיין בלימודו בימי חוליו כי יסתכן ח"ו ואסרו עליו לימוד בעיון והביט בספר בחינת עולם. פעם בא חותנו הקדוש מקאצק ז"ל לבקרו וראהו מסתכל בספר הנ"ל ואמר לו וואס טוט דען דער בחינת עולם ער איז מהבל די וועלט וואס קומט ארויס דער שכל פארשטייט דאס הונדערט מאהל דאס פלייש וויל דאך אבער אזוי נישט ווערן א בלאט גמרא מאכט דאס פלייש זאל אויך אזוי ווערן עכלה"ט.
מה הרי עושה הבחינת עולם? הוא מהבל העולם, מה יוצא? השכל מבין את זה מאה פעמים, אבל הבשר הרי אינו רוצה להעשות כך, משא"כ דף גמרא פועל גם על הבשר
מה קורה כשלומדים 'בחינת עולם'? ספר זה מראה לאדם שהעולם הוא הבל, מה יוצא מזה? שמבין את זה בשכלו [מאה פעמים], אבל זה לא נכנס בבשר האדם, משא"כ כשלומדים דף גמרא, זה נכנס היטב גם בבשר האדם.
ובזה ניתן להבין לשון הגמרא בעירובין נד כי לוית חן הם לראשך וגו' ולכל בשרו מרפא חש בכל גופו יעסוק בתורה שנאמר ולכל בשרו מרפא, והיינו כנ"ל א בלאט גמרא מאכט דאס פלייש זאל אויך אזוי ווערן, ואולי זהו שרמז לו חמיו האדמו"ר מקאצק זצוק"ל שלימוד גמרא היא סגולה גם לחיצוניות של הגוף וע"כ חש בכל גופו יעסוק בתורה שגם בשרו נעשה מתוקן ע"י לימוד גמרא וזה יהי' לו רפואה.
צופה_ומביט כתב:ויתכן שצודק התרגום שבהודעה שאחריי:
מה הרי עושה...
מחשב מסלול כתב:מובא בספר ארץ צבי (קוזיגלוב) פ' בחוקותי מה שסיפר בעל האבני נזר ז"ל חתן הרה"ק אדמו"ר מקאצק זצוק"ל. ועובדא הכי הוי בימי עלומיו נחלש פעם האבני נזר ז"ל והי' חולה מאוד והזהירו אותו הרופאים אסור לו לעיין בלימודו בימי חוליו כי יסתכן ח"ו ואסרו עליו לימוד בעיון והביט בספר בחינת עולם. פעם בא חותנו הקדוש מקאצק ז"ל לבקרו וראהו מסתכל בספר הנ"ל ואמר לו וואס טוט דען דער בחינת עולם ער איז מהבל די וועלט וואס קומט ארויס דער שכל פארשטייט דאס הונדערט מאהל דאס פלייש וויל דאך אבער אזוי נישט ווערן א בלאט גמרא מאכט דאס פלייש זאל אויך אזוי ווערן עכלה"ט.
ובזה ניתן להבין לשון הגמרא בעירובין נד כי לוית חן הם לראשך וגו' ולכל בשרו מרפא חש בכל גופו יעסוק בתורה שנאמר ולכל בשרו מרפא, והיינו כנ"ל א בלאט גמרא מאכט דאס פלייש זאל אויך אזוי ווערן, ואולי זהו שרמז לו חמיו האדמו"ר מקאצק זצוק"ל שלימוד גמרא היא סגולה גם לחיצוניות של הגוף וע"כ חש בכל גופו יעסוק בתורה שגם בשרו נעשה מתוקן ע"י לימוד גמרא וזה יהי' לו רפואה.
אני ישמח שמישהו יתרגם את זה המילים באידיש ברמה שיהיה אפשרי להדפיס את הדברים בספר
בתודה מראש
צופה_ומביט כתב:מאי קשיא, אדרבה, הא קמן שהוצרך לבוא שוב בגלגול והפעם להיות לא פילוסוף אלא מקובל וחסיד.
צופה_ומביט כתב:שיהיה לו לבריאות.
ואני מניח שאין לו הסכמה של הקאצקער לרעיון הזה, נכון?
ברשילא כתב:מתוך הספר "דברי מנחם" לר' דוב מנחם רגנשברג, כמה ביטויים בלע"ז (אולי אידיש, אולי רוסית?) - מה תרגומם?
וכמו שדנין בדיני דמלכותא דארעא, שאם אין השוכר משלם שכר הדירה שאז יזכה המשכיר בדין על השוכר, ומשיג עליו פסק דין הנקרא עקסמיסיע[=צו פינוי?] להוציאו בעל כרחו מביתו ע"י הקאמארניק.
ובאמת, נוכל להסביר הענין הזה על פי דמיון מאנשי הצבא, שעל פי חוק המדינה מוטל על כל איש ואיש מאנשי הצבא לעבוד כך וכך שנה. ובאם בתוך זמן עבודתו שמה יחטא ויענש לאיספאזארנע-באטאליאן איזה זמן, אזי אין הזמן הזה שהוא באיספאזארנע-באטאליאן נחשב לו בתור החוב שהוטל עליו מתחילה לעבוד מצד איש צבא, ועליו להשלים שוב את חוק וזמן שהוטל עליו בתור איש מאנשי הצבא, ויעבוד אח"כ עוד יותר משאר חבריו שנכנסו לאנשי הצבא עמו ביחד, מצד שעליו להשלים מה שהחסיר מהעבודה את הזמן שהיה באיספאזארנע-באטאליאן. כן, באם אחד מאנשי הצבא חטא ונענש בתפיסה לישב איזה זמן בבית האסורים שנה או יותר, אזי לא יחשב זמן הזה בתוך ובכלל שני העבודה שהוטלו עליו מתחילה.
[="באטאלייאן" - זה גדוד, חֵיל, אבל מה זה "איספאזארנע"?]
מחשב מסלול כתב:א. עוד אמר. ללמוד גמרא בחול קודם אור היום הוא בחי' ג"ע התחתון ובשבת קודם אור היום הוא בחי' ג"ע העליון. איר זאלט לערנין א דף גמרא בעיון בשבת קודם התפלה וואלט דער נשמת איין אנדער פנים גיהאט:
ב. גמרא לשון גומרי. א"א מו"ר ז"ל אמר איין האלבער עמוד גמרא איז באיי מיר דער גרעסטער מוסר ספר:
בבקשה אם אפשר לתרגם הכי מקצועי
יבנה כתב:ב. חצי עמוד גמרא הוא הספר מוסר הגדול ביותר בשבילי.
חזור אל “מטפחת ספרים ועיטור סופרים”
משתמשים הגולשים בפורום זה: אין משתמשים רשומים ו־ 119 אורחים